Intervention and resistance: institutional environment and local level autonomy in LEADER. A comparative study (Beavatkozás és ellenállás: intézményi környezet és helyi autonómia a LEADER-ben. Összehasonlító elemzés) - Elizabeth, Brooks; Kovács, Katalin (Tér és Társadalom, 2021)
2010-ben, amikor remény mutatkozott arra, hogy a hivatalba lépő konzervatív kormányzat változtatni fog a LEADER Program eljárásrendjén, a hét magyar akciócsoport együttműködésével létrejött NATURAMA Szövetség kiadott egy nyilatkozatot, amelyben összegezte a legfontosabb, változtatásra váró végrehajtási szabályokat. (NATURAMA Szövetség 2010) A szövetség bemutatását követő első fejezet címe: „Decentralizáció és autonómia”, ami jelzi a kívánatosnak tartott változtatás fő irányát, vagyis az akciócsoportok működési és döntési autonómiájának növelését. Jelen tanulmányban két elemzési szempont, az autonómia és a helyi demokrácia mértéke és interakciója szempontjából vesszük górcső alá a LEADER Programot feltárva, hogy ezek mennyiben kapcsolódnak a nemzeti szintű kormányzás változó irányaihoz, a decentralizációhoz vagy az újra-központosításhoz. A tanulmány első része összegezi a vidéktanulmányok és a kormányzás-kutatás elméleti megközelítéseit a helyi demokrácia és autonómia interakciójára, továbbá a LEADER programban való manifesztációjára fókuszálva. A legtöbb szerző úgy tekint a LEADER-re, mint a helyi demokrácia erősítését, a részvételi demokrácia mélyítését eredményező vidékfejlesztési programra. Ugyanakkor az a többségi vélemény körvonalazódik a tanulmányokban, hogy a „LEADER-demokrácia” társadalmi hatóköre viszonylag szűk, a részvétel a vidéki társadalom módosabb csoportjaira szorítkozik, amelyben két mechanizmus játszik szerepet: az egyik a Helyi Vidékfejlesztési Stratégia szűrő hatása, amely meghatározza az érdekeltek körét, a másik az eljárásrendek bonyolultsága. A tanulmány empirikus hátterét egy-egy, a decentralizáció (és újra-központosítás) komplex tapasztalatait reprezentáló esettanulmány nyújtja, az egyik egy angol (Northumberland Uplands), a másik egy magyar (Éltető Balaton Felvidékért) akciócsoportról készült 2018-2019-ben a RELOCAL projekt keretében és támogatásával. A LEADER két ciklusát leíró esettanulmányok másodelemzése azt a nem várt eredményt hozta, hogy az angol intézményi környezet és kormányzási hagyomány enged több fölülről kezdeményezett beavatkozást és eredményez korlátozottabb helyi autonómiát, nem pedig a vizsgált ciklusokban az átalakulás számos problémájával küzdő, újra-centralizált magyar igazgatási gyakorlat.